Založení Sokola a stručný přehled jeho vývoje

Martin Chlumský

„ Tam svět se pohne, kam se síla napře! Věčný ruch, věčná nespokojenost!“

Dr. Miroslav Tyrš

Jestliže začátkem šedesátých let stáli u kolébky Sokola právě Tyrš a Fügner, navazovali tak na své vlastní zkušenosti z revolučního roku 1848 a možná, že právě zde se zrodila Tyršova myšlenka založit tělovýchovný spolek, který bude vychovávat český národ ke zdatnosti a ukázněnosti.

1848 – konec Metternichovy absolutistické vlády 
lidé se začínají hlásit o svá národní a sociální práva. Celkové uvolnění však nastalo až koncem padesátých let. Jsou zakládány spolky jako: Hlahol, Česká beseda, Svatobor a další

16.2.1862 – založení Tělocvičné jednoty pražské
	      zakladatelé: Dr. Miroslav Tyrš (*1832 – 1884)
		            Jindřich Fügner (*1822 – 1865)
	      	            JUDr. Julius Grégr, T. Černý, Jan Malypetr a další

5.3.1862 – se již začalo cvičit (účast 60 cvičenců a 10 cvičitelů)

13.5.1862 -  zvolen Tyrš prvním náčelníkem, Fügner zvolen prvním starostou

léto 1862 – vychází Pravidla tělocvičné jednoty pražské Sokol
	     = první stručné názvosloví pro pořadová a prostná 

1863 – Fügner kupuje pozemek na stavbu tělocvičny a ještě týž rok je položen základní kámen 

13.11.1864 -  přijato za oficiální název pojmenování SOKOL

1.11.1869 – založení Tělocvičného spolku paní a dívek pražských (první starostka Sofie Podlipská a
 	      cvičitelka Klemeňa Hanušová)

1874 – Tyrš vydává souhrnné dílo „Základové tělocviku“
            popisuje cviky výstižně a stručně, později jeho názvosloví přejímá také armáda
            Soustava obsahuje: 1 část – cvičení bez nářadí
			 2 část – cvičení na nářadí a s náčiním
			 3 část -  cvičení skupinová
		 	 4 část – úpoly

leden  1871 -  vychází první číslo časopisu SOKOL ( pod Tyršovým vedením)

1882 – I. všesokolský slet 
            na Střeleckém ostrově, cvičilo 720 mužů 	         

1884 – vzniká první župa – župa Tyršova v Kolíně

1891 – II. všesokolský slet 
            ve Stromovce, cvičilo 2300 mužů a soutěžilo se ve skoku do výšky

5.11.1889 –jsou schváleny stanovy České obce sokolské 
        1892 – vzniká Moravskoslezská obec sokolská 
ty jsou pak sdruženy do Svazu českoslovanského sokolstva až pak roku 1904 vzniká sjednocená 
Česká obec sokolská (po roce 1918 Československá)

1895 – III. všesokolský slet
 cvičilo se na Letné, cvičilo 4271 mužů a 700 dorostenců , vystoupení sokolské jízdy,
 první vystoupení dorostu na III. všesokolském sletu

1897 – Sokol se stává členem mezinárodní gymnastické federace

1901 –  IV. všesokolský slet (Letná)
první vystoupení žen na IV. všesokolském slete
             cvičilo 6705 mužů a 1985 dorostenců	

1907 – V. všesokolský slet (Letná)
             poprvé cvičilo již žactvo (žáci a žákyně), první sletová scéna „Šachový turnaj“
            cvičilo 7600 mužů, 2500 žen, 500 dorostenců	

1912 – VI. všesokolský slet (Letná)
             cvičilo 12000 mužů, 2500 žen, 1065 dorostu, 2097 žáků a 1980 žákyň, 
             sletová scéna Marathon, soutěže v atletice, plavání….

1908 – vznik Svazu slovanského svazu sokolstva (Polsko, Chorvatsko, Slovinsko)
1914 –usnesením výboru ČOS přiznání právoplatného členství a zrovnoprávnění žen v Sokole

I. světová válka

Za I. světové války tvořili sokolové velkou část našeho prvního vojska - čs. legií 

24.11.1915 – ČOS je zakázána , existence žup a jednot ale přetrvává a činnost pokračuje

Starosta Jiří Scheiner je uvězněn za spolupráci s mafií ale přesto zaslal značnou částku sokolských
peněz na podporu odboje 
Sokolové se také podíleli na vzniku české vojenské skupiny ve Francii „NAZDAR“

říjen 1918 – Sokol vytvořil „Národní stráž“, která zabránila chaosu a rabování 

1919 – čtyři sokolské prapory (8300 mužů) se zúčastnily obrany jižního Slovenska proti vpádu Maďarů

1920 – VII. všesokolský slet (Letná) – dva roky po skončení války!
	cvičilo: 27000 mužů, 23472 žen, 9950 dorostenců, 10112 dorostenek, 6250 žáků, 4920 žákyň
provedena sletová scéna „Stavba sochy Svobody“

1926 – VIII. všesokolský slet (poprvé na Strahově)
            cvičilo: 30000 mužů, 25 000 žen, 4600 starších mužů, 13888 dorostenců, 14076 dorostenek, 5780 žáků a
            6860 žákyň. Poprvé uspořádány zimní sletové hry
            Sletová scéna „Kde domov můj“

1932 – IX. slet  (Strahov) 
	cvičilo: 30000 mužů, 28000 žen, 14000 dorostenců, 13975 dorostenek, 14574 žáků, 16550 žákyň
	Sletová scéna „Tyršův sen“

1938 – X. slet (Strahov)
	cvičilo:  28600 mužů, 36000 žen, 28000 dorostenců , 33000 dorostenek a přibližně 50000 žactva
	Sletová scéna: „Budovat a chránit“

II. světová válka 

Od roku 1939 hromadné zatýkání činovníků nacisty
8.10.1941 –organizace již podruhé rozpuštěna a všechen majetek zabaven
	     Sokolové se stali vedoucí silou II. odboje např. ve skupině JINDRA a dalších
     Za II. světové bylo umučeno a popraveno na 3 388 sokolů a mnoho tisíc jich bylo zatčeno a vězněno

Po válce obnovila ČOS opět svou činnost a počet členů přesáhl 1 mil.

1948 – XI. Slet (Strahov)
cvičících celkem: 585000
místo sletové scény uspořádány Dožínky. Poprvé soutěže žactva v šestiboji. 

Podzim 1948 – po puči vyloučili komunisté přes 11 000 členů a tělovýchova byla násilně sjednocena
                         až do roku 1989

1968 -  pokus o třetí obnovení Sokola bohužel se nezdařil kvůli okupaci a následující normalizaci

7.1.1990 – čtvrté obnovení Sokola (I. sjezdu obnoveného Sokola se zúčastnilo na 3000 lidí)
Po čtyřiceti letech komunistické totality a po jejím pádu povstal Sokol v roce 1990 znovu k životu.

30.10.1993 – ustanoven Světový svaz sokolstva (členy jsou: Americká obec sokolská, Dělnický americký sokol  
                      a další.)

1994 – XII. slet (Strahov)
	cvičilo celkem: 23000 cvičenců ve 12 skladbách

2000 – XIII. slet
	cvičilo přibližně 21000 cvičenců
	Národní sletový večer