ZÁVOD

Závodník soutěžící v individuálním závodě musí sám uplavat celou trať.
Plavec musí dokončit závod ve stejné dráze, v jaké startoval.
Ve všech disciplínách se musí plavec při obrátce dotknout obrátkové stěny bazénu. Obrátku musí provést na stěně, není dovoleno odrážet se při ní ode dna nebo udělat krok na dně bazénu.
Postaví-li se závodník během závodu ve volném způsobu na dno bazénu, nebude diskvalifikován - nesmí však chodit.
Překáží-li plavec jinému plavci křížením jeho dráhy nebo jinak, musí být diskvalifikován. Dojde-li k porušení pravidel úmyslně, oznámí vrchní rozhodčí tuto záležitost pořadateli závodu k posouzení dalšího postihu. Poškozenému plavci může vrchní rozhodčí umožnit opravný pokus v některé další rozplavbě.
Žádný z plavců nesmí při soutěžích používat nebo nosit na sobě žádný prostředek, který by zvyšoval jeho rychlost, vztlak nebo vytrvalost (například rukavice, plovací blány, ploutve atd.). Může však používat plavecké brýle a čepičku.
Každý plavec, který nepatří do probíhajícího závodu a vstoupí do vody dříve, než všichni závodníci závod dokončí, bude vyloučen.
START

Start závodu v disciplinách volný způsob, prsa a motýlek se provádí skokem. Na dlouhý hvizd startéra vystoupí plavci na startovní bloky tak, aby obě chodidla byla ve stejné vzdálenosti od předního okraje bloku a zůstanou stát. 
Na povel startéra "na místa", zaujmou neprodleně startovní postoj nejméně s jednou nohou na předním okraji startovního bloku. Jakmile jsou všichni plavci v klidu, vydá startér startovní pokyn píšťalkou.
Start závodu v disciplině znak se provádí z vody. Po dlouhém hvizdu startéra, skočí plavci okamžitě do vody. Na povel startéra “na místa” plavci neprodleně zaujmou startovní postoj (uchopí se madel). Jakmile jsou všichni plavci v klidu, vydá startér startovní povel.
 	Při prvním chybném startu v každé rozplavbě startér vrátí plavce a upozorní je, aby nestartovali před startovním povelem. Po prvním vráceném chybném startu bude diskvalifikován každý plavec, který bude startovat před startovním signálem. Zazní-li startovní signál před vyhlášením diskvalifikace, pokračuje se v závodě a plavec (nebo plavci) bude diskvalifikován po dokončení závodu. Bude-li diskvalifikace ohlášena před startovním povelem, nebude startovní povel vydán, ostatní plavci budou vráceni, startér jim připomene možnosti potrestání za chybný start a start bude opakován.
Signál chybného startu musí být stejného druhu jako startovní signál, vydává se však opakovaně. Rozhodne-li vrchní rozhodčí sám, že start byl chybný, zapíská na píšťalku. Na tento pokyn startér vydá signál chybného startu.
Přerušení startu, způsobené chybným rozhodnutím rozhodčího, selháním pistole, klaksonu či píšťalky se za chybný start nepovažuje. 

PLAVECKÉ  ZPŮSOBY

VOLNÝ ZPŮSOB
V takto označené disciplině může závodník plavat jakýmkoli způsobem. 
Při dokončení každé délky bazénu a v cíli se plavec musí dotknout stěny kteroukoliv částí těla.

ZNAK
Plavci se seřadí ve vodě čelem ke startovní stěně, oběma rukama se přitom drží startovních madel. Chodidla včetně prstů musí být pod hladinou. Je zakázáno stát ve žlábku, na něm nebo se opírat ohnutými prsty o jeho okraj.
Při startu a po obrátce se plavec odráží a plave v poloze naznak během celého závodu, kromě provedení obrátek. Normální poloha naznak dovoluje otáčení celého těla z vodorovné polohy až do 90 stupňů (nikoli však včetně). Poloha hlavy není rozhodující.
Během celého závodu musí některá část těla plavce protínat vodní hladinu. Zcela ponořen smí být jen po startu a po obrátce a to do vzdálenosti nanejvýš 15 metrů. Do této vzdálenosti musí hlava plavce protnout hladinu vody.
Během obrátky může plavec přetočit ramena kolem svislé osy směrem na prsa. Potom může následovat plynulý záběr jednou paží nebo oběma pažemi současně, kterým plavec provede obrátku. Jakmile opustí tělo plavce polohu naznak, nesmí plavec provést žádný kop nohama ani záběr pažemi kromě pohybů patřících do plynulé obrátky. Plavec musí být při odrazu od stěny v poloze na znak. Při provádění obrátky se plavec musí dotknout obrátkové stěny jakoukoliv částí těla.
V cíli závodu se musí plavec dotknout stěny v poloze naznak.
 
PRSA
Od začátku prvního záběru pažemi po startu a po každé obrátce musí tělo plavce spočívat na prsou a obě ramena musí být ve vodorovné poloze. 
Všechny pohyby pažemi musí být současné, ve stejné vodorovné poloze bez střídavých pohybů.
 	Paže musí být vytrčeny od prsou dopředu pod vodou, na hladině nebo nad ní. Lokty musí být po celou dobu pod hladinou vody s výjimkou posledního tempa před obrátkou nebo cílem. Plavec vede paže zpět na hladině nebo pod hladinou. Pohyb paží musí končit nejdéle v úrovni kyčlí, kromě prvního záběru po startu a každé obrátce.
Všechny pohyby nohama musí být prováděny současně a ve stejné vodorovné rovině bez střídavých pohybů. 
Chodidla musí být v aktivní části kopu otočena směrem ven. Nůžkový pohyb, střídavý kop nebo pohyb nohou směrem dolů jako při delfínu není povolen. Chodidla plavce mohou protnout hladinu, pokud nenásleduje pohyb směrem dolů jako při delfínu.
Při každé obrátce a v cíli závodu se plavec musí dotknout stěny bazénu oběma rukama současně na hladině, nad ní nebo pod ní. Ramena musí zůstat ve vodorovné rovině až do okamžiku dohmatu. Hlava může být po posledním záběru paží před dohmatem na stěnu potopena.
Při každém úplném cyklu jednoho záběru pažemi a jednoho kopu nohama (v tomto pořadí) musí část hlavy plavce protnout hladinu, s výjimkou jednoho záběru po startu a každé obrátce, kdy plavec může provést jeden záběr pažemi až k nohám a jeden kop při úplném ponoření. Hlava musí protnout hladinu vody před zahájením pohybu paží dovnitř při nejširší fázi druhého záběru.

MOTÝLEK
Tělo plavce musí neustále spočívat v poloze na prsou, kromě provedení obrátky. Ramena plavce musí být ve vodorovné poloze od začátku prvního záběru pažemi po startu, nebo každé obrátce až do příští obrátky nebo do cíle. Je zakázáno v kterékoli fázi se přetáčet na znak.
Plavec musí přenášet obě paže vpřed nad vodou a vést je vzad současně.
 	Všechny pohyby chodidel musí probíhat současně. Jsou povoleny současné pohyby nohou a chodidel nahoru a dolů ve svislé rovině. Nohy nebo chodidla nemusejí být ve stejné úrovni, nejsou však povoleny střídavé pohyby.
Při každé obrátce a v cíli závodu se plavec musí dotknout stěny oběma rukama současně na hladině, nad ní nebo pod ní. Ramena musí zůstat ve vodorovné poloze až do okamžiku dohmatu.
Při startu a obrátkách může plavec provést jeden nebo více kopů a jeden záběr pažemi pod vodou, musí se však jimi dostat zpět na hladinu.

MĚŘENÍ ČASU
  
Ručně naměřené časy se zaznamenávají na 1/10 sekundy. Oficiální ručně měřené časy se určují takto:

•	Naměří-li dva ze tří časoměřičů stejný čas a třetí časoměřič jiný, považují se za platný oficiální čas shodně naměřené údaje.
•	Naměří-li každý ze tří časoměřičů jiný čas, považuje se za oficiální platný čas ten prostřední.
•	Jestliže byly některému plavci naměřeny dva časy místo tří při obsazení jedním časoměřičem na dráze a dvěma náhradními časoměřiči, platí:
-	horší čas, jsou-li oba naměřené časy od náhradních časoměřičů
-	čas časoměřiče na dráze, je-li jeden z časů naměřen jím

ÚPRAVA RUČNĚ NAMĚŘENÝCH ČASŮ
 Jestliže se časy zaznamenané časoměřiči neshodují s pořadím stanoveným cílovými rozhodčími, je nutné časy upravit. Není dovoleno vyhlásit časy, které nejsou v souladu s pořadím stanoveným cílovými rozhodčími. Úpravu provádí vrchní časoměřič.
 Je-li čas druhého plavce lepší než čas plavce prvního, platí pro oba čas rovný průměru obou naměřených časů. Při počítání průměru časů se 5 setin zaokrouhluje na nejbližší nižší desetinu (např. průměr /59,6 + 59,3/:2 = 59,45 = 59,4) 
Stejně se upravuje čas plavce u celého dalšího pořadí, a to i když mají plavci cílovými rozhodčími stanoveno stejné umístění. Porovnávají se a průměry se vypočítávají vždy jen pro dvě místa, a to postupně od prvního směrem dolů.
 			      Příklad:  Pořadí:  Jméno:    Čas: 
 1.           A          59,6 
 	 2.           B           59,5 
 3.           C           59,4
 	Neprovádí se výpočet aritmetickým průměrem všech tří časů tj. (59,6 + 59,5 + 59,4) : 3 = 178,5 : 3 = 59,5, nýbrž se upravuje postupně takto: 
 a) průměr A + B tj. (59,6 + 59,5) : 2 = 59,55 = 59,5. Pro oba plavce by měl platit čas 59,5. Tento čas je však horší než čas plavce C. Provede se proto dále:
 b) průměr upraveného času B a naměřeného času C, tj. (59,5 + 59,4) : 2 = 59,45 = 59,4. Pro B a C by tedy měl platit upravený čas 59,4, který je však lepší než upravený čas A - 59,5, a proto provedeme dále:
  c) průměr upraveného času A a upraveného času B tj. (59,5 + 59,4) : 2 = 59,45 = 59,4
 
Při závodech plavaných přímo na čas se postupuje takto: 
 a) Plavci plavali v téže rozplavbě a dosáhli stejných časů, ale cíloví rozhodčí stanovili jejich pořadí; v tomto případě platí toto pořadí i pro sestavení celkového umístění v disciplině.
 b) Plavci plavali v různých rozplavbách a dosáhli stejných časů. V celkovém umístění budou proto společně na stejných místech. 
 c) Dva plavci plavali se stejným časem, v téže rozplavbě (s určeným pořadím) a další dosáhli stejného času v jiných rozplavbách. V tomto případě se pořadí určené v jedné rozplavbě ruší a všichni plavci, kteří dosáhli stejných časů obsadí stejná místa.

Pokud určují pořadí závodníků v cíli cíloví rozhodčí a naměřený čas je v rozporu s oficiálním umístěním, určí oficiální čas vrchní rozhodčí s přihlédnutím k oficiálnímu času plavců, jejichž čas a umístění byly řádně určeny dle předcházejících pravidel. Tento čas je třeba označit "Rozhodnutí vrchního rozhodčího".

SBOR ROZHODČÍCH
VRCHNÍ ROZHODČÍ
Vrchní rozhodčí plně řídí a kontroluje všechny rozhodčí, informuje je o všech zvláštních ustanoveních, včetně rozpisů, platných pro dané závody. Rozhoduje ve všech otázkách, týkajících se vlastního průběhu soutěže, discipliny nebo závodu, jejichž konečné řešení není upraveno pravidly nebo rozpisem soutěže.
 	Vrchní rozhodčí je oprávněn kdykoli zasahovat do závodu s cílem zajistit dodržování pravidel. Posuzuje všechny protesty, týkající se probíhající soutěže, pokud tato pravomoc není svěřena jury.
Neshoduje-li se rozhodnutí cílových rozhodčího s naměřenými časy, rozhoduje o umístění závodníků s konečnou platností vrchní rozhodčí. 
Vrchní rozhodčí zajistí, aby všichni potřební rozhodčí byli před zahájením závodu na svých místech. Může pověřit náhradníky za rozhodčí nepřítomné, neschopné působit v dané funkci, nebo ty, u nichž se zjistí, že nepracují dobře. Považuje-li to za potřebné, může pověřit výkonem funkce i další rozhodčí.
 	Vrchní rozhodčí diskvalifikuje každého plavce, za porušení pravidel, které sám zpozoroval, nebo které mu oznámili jiní rozhodčí.
 
STARTÉR
 	Startér plně řídí závod od okamžiku, kdy mu byl předána seřazená rozplavba pomocným startérem, až do provedení startu. Start musí proběhnout v souladu s pravidlem SW 4.
Startér oznámí vrchnímu rozhodčímu plavce, kteří zdržují start, svévolně nerespektují jeho pokyny, či se jinak nevhodně chovají na startu. Diskvalifikovat plavce za zdržování, svévolné neuposlechnutí pokynů nebo nevhodné chování může jen vrchní rozhodčí. Taková diskvalifikace se nepovažuje za chybný start.
Startér rozhoduje o správnosti startu, konečné rozhodnutí má vrchní rozhodčí. Jestliže nebyl podle názoru startéra start proveden správně, vrátí plavce po startovním signálu zpět, kromě dalších chybných startů, kdy startér plavce nevrací. 
Startér stojí při startu po straně bazénu přibližně pět metrů od startovní stěny tak, aby jej časoměřiči viděli a závodníci i rozhodčí slyšeli startovní povel.
Pozn.: Při znakovém startu stojí na úrovni startovní stěny.
 
POMOCNÝ STARTÉR
  Pomocný startér shromáždí plavce před každým závodem a organizuje jejich příchod na startovní plošinu. Zapisuje čísla drah do rozpisu rozplaveb.
 
OBRÁTKOVÍ ROZHODČÍ
Na každé straně bazénu sleduje obrátky vždy jeden obrátkový rozhodčí pro každou dráhu. Na startovní straně je touto funkcí pověřen časoměřič. 
 	Obrátkoví rozhodčí sledují dodržování příslušných pravidel pro obrátky, počínaje začátkem posledního záběru pažemi, před dotykem na stěně a konče dokončením prvního záběru pažemi, po obrátce. 
Dále obrátkoví rozhodčí sledují dodržování příslušných pravidel od startu až po dokončení prvního záběru pažemi po startu. Obrátkoví rozhodčí na cílové straně bazénu sledují také ukončení závodu podle pravidel, platných pro příslušnou disciplinu.
 Jakékoli porušení pravidel hlásí obrátkoví rozhodčí vrchnímu  rozhodčímu.
 
ROZHODČÍ PLAVECKÝCH ZPŮSOBŮ
Rozhodčí plaveckých způsobů se v průběhu závodu pohybují po obou delších stranách bazénu.
Rozhodčí plaveckých způsobů sledují dodržování příslušných pravidel pro daný plavecký způsob. Zároveň sledují také správnost provedení.
 	Jakékoli porušení pravidel hlásí rozhodčí plaveckých způsobů vrchnímu rozhodčímu 
  
VRCHNÍ ČASOMĚŘIČ
Vrchní časoměřič určuje časoměřičům dráhy, za něž budou odpovídat. Není-li použito automatické časoměrné zařízení, musí být určeni tři časoměřiči pro každou dráhu. Dále je třeba určit ještě dva náhradní časoměřiče, kteří nahradí časoměřiče, jehož stopky se nerozběhly nebo se zastavily během závodu, nebo který není z jakéhokoli jiného důvodu schopen měřit čas.
Vrchní časoměřič u sebe soustředí tiskopisy (startovní lístky) od všech časoměřičů, na nichž je zaznamenán čas i mezičasy. V případě potřeby má právo kontrolovat stopky časoměřičů.
Vrchní časoměřič zaznamená nebo překontroluje naměřený čas, zapsaný na startovním lístku pro každou dráhu. Kontroluje rovněž, zda naměřené časy odpovídají stanovenému pořadí.
 
ČASOMĚŘIČI
Časoměřič měří čas plavce na dráze, která mu byla přidělena. Časoměřič zároveň vykonává funkci obrátkového rozhodčího na startovní straně bazénu dle pravidla.
Časoměřič spustí stopky při startovním povelu a zastaví je, jakmile plavec v jeho dráze ukončí závod. Ihned po ukončení závodu nahlásí na výzvu vrchního časoměřiče časy ze svých stopek. Na vyzvání vrchního rozhodčího nebo vrchního časoměřiče předloží stopky ke kontrole. Časoměřič vynuluje stopky až na pokyn vrchního rozhodčího.
Náhradní časoměřič měří vždy čas prvního závodníka přerušovacím zařízením a čas posledního závodníka zastavením stopek, pokud mu vrchní rozhodčí nedá jiný pokyn.
Na pokyn vrchního rozhodčího nahradí časoměřiče, jehož stopky se nerozběhly nebo zastavily během závodu, nebo časoměřiče, který není z jakéhokoliv důvodu schopen měřit čas.
 
VRCHNÍ CÍLOVÝ ROZHODČÍ
Vrchní cílový rozhodčí přidělí místo každému cílovému rozhodčímu a určí, o kterém pořadí v cíli má rozhodovat.
Vrchní cílový rozhodčí po závodě shromáždí podepsané cílové záznamy s výsledky od všech cílových rozhodčích a stanoví výsledné umístění, které předá přímo vrchnímu rozhodčímu.
 	Výsledné pořadí se určí následujícím způsobem: 
 a) shoduje-li se pořadí zaznamenané všemi cílovými rozhodčími nebo jejich absolutní většinou, platí toto pořadí
  b) shoduje-li se pořadí alespoň relativní většiny rozhodčích, platí toto pořadí
  c) není-li dosaženo na jednotlivých místech alespoň relativní většiny, přidá vrchní cílový rozhodčí svůj lístek k jejímu možnému vytvoření
  d) nelze-li určit pořadí na všech místech ani podle bodu c), určí pořadí na sporných místech podle naměřených časů vrchní časoměřič
  
CÍLOVÍ ROZHODČÍ
 	Cíloví rozhodčí jsou umístěni  v rovině cílové stěny tak, aby měli vždy nerušený výhled na celý bazén a cílovou stěnu. 
Po každé rozplavbě cíloví rozhodčí určí umístění závodníků tak, že zapíší čísla drah v tom pořadí, v jakém viděli závodníky doplavat do cíle. Zakroužkováním označí čísla drah, kde viděli závodníky doplavat do cíle současně.
Každý z rozhodčích rozhoduje sám za sebe a nezávisle na ostatních, pokud není stanoveno jinak.  

Pro přebor ČOS v sokolské všestrannosti V Praze 13.-15..6.03 upravil Milan Sobota